Kötelező csődbiztosítás kéne a légitársaságoknak
A hátrahagyott utasok elszállítása és kártalanítása érdekében a légitársaságokra nézve kötelező csődbiztosítás bevezetését szorgalmazza az európai utazási irodai szövetségek (ECTAA) brüsszeli székhelyű szervezete – írja az MTI.
Michel de Blust, az ECTAA főtitkára a szervezet budapesti közgyűlését követő háttérbeszélgetésen pénteken azt mondta: az elmúlt időszakban több is csődbe ment, ami ráirányította a figyelmet az egységes szabályozás hiányosságaira. Akkor ugyanis, ha egy utazási iroda megy csődbe, van kötelezően előírt biztosítás az utasok kártalanítására, míg ha egy légitársasággal történik ugyanez, nincs biztosíték. Ezen a területen szükségesnek látják egy új, mindenkire érvényes szabályozás bevezetését – mondta.
A Malév-csőd károsultjait se fizették még ki
A főtitkár szerint több ügy a szakma által reméltnél lassabban halad. Példaként említette az IATA és az ECTAA közötti bírósági ügyet a Malév-pénzek visszafizetéséről. Ebben az ügyben a következő tárgyalás jövő tavasszal lesz a holland bíróságon.
A Malév öt éve ment csődbe, és a globális jegyeladó rendszert működtető IATA visszatartotta azoknak a repülőjegyeknek az árát, amelyeket utazási irodákon keresztül vásároltak, ennek értéke jelenleg 12 millió dollár. Michel de Blust reményét fejezte ki, hogy 2018 tavaszán visszakaphatják ezt az összeget az irodák és rajtuk keresztül az utasok.
Erdei Bálint, a Magyar Utazási Irodák Szövetségének elnöke elmondta: szeretnék elérni, hogy más európai országokhoz hasonlóan, Magyarországon is legyen kötelező az utazási irodáknak az A típusú felelősségbiztosítás, amely az olyan esetekre nyújt fedezetet, mint a néhány évvel ezelőtti egyiptomi buszbaleset, amely sokakat érintett és az utazásszervező cég csődjét is okozta.
Forrás: www.index.hu
Biztosítás fajta:
- Általános
A kórházi térítéstől a különszobáig – miért érdemes egészségbiztosítást kötni?
Egészségbiztosításnak több fajtája is van, a magyarok többsége azonban csak az állami ellátást ismeri. A biztosítók számtalan terméket kínálnak a pénzügyi segítségtől a magánorvosi ellátáson át, de hogyan válasszunk a különböző konstrukciók között? A Kossuth Rádió Napközben című műsorából választ kaphatunk, és azt is megtudhatjuk, hogy egyáltalán mikor érdemes egészségbiztosítást kötni.
Még nem lehet érezni az egészségbiztosítás-kötésekben az ügyfélrohamot, habár a statisztikákat olvasva növekvő számokat lehet látni. Ezt a CLB Biztosítási Alkuszcég értékesítési igazgatója is megerősítette. Németh Péter szerint az érdeklődés egyre nagyobb az ilyen termékek iránt Magyarországon. Azonban Nyugat-Európában sokkal elterjedtebbek az egészségbiztosítások.
„Ha az emberek majd egyszer valóban megtanulják, feltérképezik saját maguk számára ezeket az előnyöket, akkor biztos, hogy sokkal nagyobb számmal fogják keresni őket” – vélte az értékesítési igazgató.
Sokaknak nem tiszta a kép
Még nagy lehet a zavar a fejekben. Zolnay Judit, a MetLife vezérigazgatója szerint tisztázni kell mindenkinek, hogy pontosan mire is van szüksége. Az egészségpénztár egy olyan egyéni számlán alapuló rendszer, amelynek lényege, hogy valamennyi költség mellett ott gyűjtik a pénzt az emberek. Ezt elsősorban egészségügyi szolgáltatásra, vagy azonnali, kisebb összegű kifizetésekre érdemes használni. Az egészségügyi biztosításokat alapvetően két csoportra lehet osztani, az egyik a szolgáltatásfinanszírozó biztosítás, másik pedig az összegbiztosítás.
A vezérigazgató kifejtette, az összegbiztosítás lényege, hogy egy kockázatközösséget gyűjt a biztosító, amely például ha valakinél rákot diagnosztizálnak, már az első diagnózis után a biztosító a befizetett összeghez képest sokkal több pénzt fizet a biztosítottnak.
Példának hozta, hogy egy ismerőse összegbiztosítást kötött, nagyjából évente 70 ezer forintot fizetett a biztosítónak, majd három évvel később mellrákkal diagnosztizálták. Sokan tudják, hogy a társadalombiztosítás nem finanszíroz minden kezelést, többek között azt a Magyarországon is kapható svájci gyógyszert sem, ami mintegy hárommillió forintba kerül, azonban nagyban felgyorsítja a gyógyulási folyamatot, illetve a tüneteket is enyhíti. „Az összegbiztosításból ezt ki tudta fizetni” – mondta Zolnay Judit.
A szolgáltatásfinanszírozással elsősorban szűrővizsgálatokat és különböző járóbeteg-ellátási szolgáltatásokat tudnak az ügyfelek igénybe venni.
Minél előbb, annál olcsóbb
Minél hamarabb köt valaki egészségbiztosítást, annál kedvezőbb díjjal tudja ezt megtenni, és gyakorlatilag annál jobb befektetést tesz a későbbi egészségi kockázatok kivédésére, világított rá a vezérigazgató. Hozzátette, habár a biztosítók nem tudják megakadályozni, hogy valaki beteg legyen, de amikor nagy baj van, két dologgal mindenképp szembesül az ember: megnőnek a kiadások, és a keresetünk is kiesik.
Németh Péter úgy vélekedett, az egészségbiztosítás előnye, hogy minél gyorsabban és minél több szolgáltatást vagy terméket igénybe tudjunk venni. Az árazás általában attól függ, hogy mennyi idősek vagyunk. A fiatalabbak olcsóbban juthatnak egészségbiztosításhoz, hiszen az ő esetükben alacsonyabb rizikófaktor mint egy 50 éves felnőttnél.
Hatalmas különbség lehet egészségbiztosítás és egészségbiztosítás között. Zolnay Judit rávilágított, ha valaki 35 évesen köt szerződést, hatodannyit fizethet, mint más, aki 50 évesen hozza meg a döntést. A biztosító ugyanis az árazáskor egy adott kockázatot mérlegel, hogy egy adott korban milyen valószínűséggel fordulhat elő egy bizonyos kockázat.
Elbagatellizálni nem jó ötlet
A vezérigazgató felhívta a figyelmet arra, hogy a statisztikák alapján nem lehet kijelenteni, hogy csak 45-50 éves kor után következhet be olyan betegség, ami anyagi szempontból komoly problémát okoz az egész családnak. Hozzátette, sokan csak akkor jönnek rá, hogy könnyelműek voltak, ha már bekövetkezett a baj.
„Felismerik, hogy olyan sok minden másra elköltötték a pénzt, és a saját egészségüket nem biztosították. Pedig annak köszönhető a ház, a lakás, az egzisztencia, és az is, hogy el tudnak menni nyaralni” – összegezte a MetLife vezérigazgatója.
Forrás: CLB, www.hirado.hu
Egymillió magyar emberre várnak a biztosítók
Mit szól az MNB biztosításpiaci jövőképéhez? Mi lesz a baleseti adó és a biztosítási adó - különböző piaci pletykákban gyakran előkerülő - csökkentésével? Mekkora visszaesést hozott az életbiztosítások értékesítésében az etikus koncepció? Többek között ezekről is megkérdeztük Pandurics Anettet, a Magyar Biztosítók Szövetsége (MABISZ) elnökét, aki jövő heti biztosítási konferenciánk nyitóelőadója. A biztosítóvezér a brüsszeli döntéshozatallal szemben határozott kritikát fogalmaz meg interjúnkban.
A MABISZ elnökeként Ön tartja a nyitóelőadást a Portfolio március 8-i Biztosítás 2018 konferenciáján. Dióhéjban mit tart ma a szektor előtt álló legfontosabb kihívásnak és lehetőségnek?
A legfontosabb kihívás egyben lehetőség is - tovább kell növelni a biztosítási penetrációt. Reális célnak tartom a 3%-os penetráció elérését 10 éves időtávon. Az MNB 10 éves stratégiai terve 1 millió új nyugdíjcélú megtakarítással rendelkező ügyfelet vizionál, ez szép eredmény lenne. Ehhez a jelenlegi átlag 42-43 éves korosztályt nagyobb arányban el kell tudnunk érni, s emellett az ennél 5-10 évvel fiatalabbakat is sikeresen meg kellene tudni szólítani nyugdíjcélú megtakarításokkal. A megvalósításnak most kedvezhet az alacsony kamatkörnyezet - nem nagyon találni más, vonzóbb megtakarítási terméket a piacon, de az érdemi mentalitásváltáshoz még sok teendője van a szektornak.
Az MNB első háromnegyed évi adatai alapján a nyugdíjbiztosítás és a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás adta a tavalyi díjemelkedés döntő részét. Milyen hangsúlyeltolódást hozhat ebben az idei év a piacon?
A már említett kamatkörnyezetben a nyugdíjbiztosítások mellett előtérbe kerülhetnek a kockázati életbiztosítások. A lakásértékesítések felfutásának természetes következményként lehet számolni az új lakásbiztosítások terén is növekedéssel. Fontos lenne a vállalati biztosítások számának emelkedése is, ám e téren egyelőre kevés előrelépés történik - persze, az uniós pályázatokból megvalósuló beruházások mellett ésszerűen itt is lehet némi előrelépést várni. A gépjármű-biztosítások pedig szintén növekedni fognak - hiszen növekvő autóeladásról szólnak a szakmai vélemények, a számok.
Ahogy az imént utalt rá, 10 éves jövőképet állított össze az MNB a biztosítási szektor számára. Nyilván sok mindenben egyetért a jegybank céljaival, ami viszont ennél sokkal érdekesebb: mi az, amiben vitatja, ellenzi az elképzeléseket?
Az alapelvek többsége teljesen összhangban van a szakma érdekeivel, elképzeléseivel. Vitánk legfeljebb abban lehet, hogy a további költségcsökkentések fedezetének előteremtése nem könnyű feladat akkor, amikor továbbra is egy sor szabályozási változás implementációja zajlik. Ezek egy része valóban az ügyfelek érdekét szolgálja, ám sok közülük csak az adminisztrációt, a papírmunkát és a költségeket növeli - az IFRS-átállástól egyetlen ügyfél sem számíthat helyzetét javító változásra - hogy csak egy példát mondjak. Egyébként a múlt és a jelen helyzet elemzésére vonatkozó megállapításokkal egyetértek, és nincs okunk sem vitatni, sem ellenezni a jegybanknak a szektorra vonatkozó, előremutató vízióját. Inkább abba az irányba mozdulnék el, hogy mit kell tennünk ahhoz, hogy a felvázolt pozitív jövőkép meg is valósulhasson. A siker nem csupán a biztosítókon múlik, hanem azon is, hogy a célokhoz milyen eszközrendszert, szabályozói környezetet kíván társítani a felügyelet, illetve a gazdaságpolitika. Hiszen egyértelmű, hogy például a nyugdíjcélú öngondoskodásnak az elmúlt években tapasztalt, kedvező irányba történő elmozdulása elválaszthatatlan az adópolitikai ösztönzéstől.
A tanulmány talán legérzékenyebb pontját a szektor jövedelmezőségével kapcsolatos megállapításai jelentik. Többen felvetették, hogy ezt a kérdést egy versenyző környezetben egyszerűen a piacra, illetve a tulajdonosokra kellene bízni. Én azt tartom fontosnak, hogy erről a kérdésről is nyílt, szakmai vita folyhat, s a szektor megismerhette a jegybank álláspontját ebben a kérdésben.
Ilyen rövid idő alatt még nem születhetett meg a szakma véleménye, de a makro-trendeket figyelembe véve szektorszinten én nem tartom irreálisnak a megfogalmazott 10-15%-os ROE-sávot. Egyedi társasági szinten ugyanakkor biztosan lesznek eltérések akár az adottságoknak, a különböző életciklusnak, az eltérő stratégiáknak és tulajdonosi elvárásoknak köszönhetően.
Több mint egy éve a felügyelet etikus életbiztosítási koncepciója alapján fejlesztik és értékesítik a hazai biztosítók megtakarítási célú életbiztosításaikat. Ez a TKM-szintek jelentős csökkenését hozta, vagyis összességében csökkent a biztosítók és a közvetítők közös tortája. Az értékesítési költségek (főleg jutalékok) vagy a biztosítói profit látta ennek kárát elsősorban?
A hatás mindkét oldalon érezhető volt, a piac minden szempontból egészségesebb lett, mivel az etikus életbiztosítási koncepció a társaságok részéről a korábbi termékportfóliójuk áttekintését és racionalizálását követelte meg.
Egy biztos: a tavaly lebonyolított TKM-audit azt mutatta, hogy a piacon elérhető megtakarítási biztosítások száma az egy évvel korábbinak a felére csökkent és kétharmad részükben az új feltételeknek alapból megfelelő termékek jelentek meg a piacon. A sikeres végrehajtás hatásai kapcsán úgy gondolom, hogy az etikus koncepció már rövid távon jó az ügyfeleknek, hosszabb távon pedig az egész szektor számára is kedvező lesz.
Bár nyilvános adatok erről nincsenek, a piaci szereplők tapasztalatai alapján hozott-e visszaesést az etikus koncepció az új értékesítésben? Vár-e hasonlót a szerzésijutalék-korlát (idén januártól 13 havi díjnak, jövő évtől 12 havi díjnak megfelelő szintre) csökkentésétől?
Egyrészt az MNB adatai azt mutatják, hogy az értékesítésben 10-12 százalékkal visszaesett ugyan az új szerzések darabszáma, ugyanakkor a szerződések átlagdíja hasonló mértékben - a tavalyi év első félévében 11,5 százalékkal - nőtt, azaz a bevezetés nem okozott a piacon látható szintű visszaesést. Én erre is számítottam, s 2018-ban sem várok drámai hatást a jutalékszabályok változása miatt.
Egyrészt a szektor az elmúlt időszakban többször bizonyította kiváló alkalmazkodóképességét, másrészt ez egyes szereplőknél várható jutalékcsökkenés mellett ügyfélértéktöbblet is keletkezik, így 2018-ra is inkább mérsékelt erősödésre számíthatunk. Nem szabad elfelejteni, hogy a jutalék egy költségelem, s az ügyfél számára az adott termék teljes költsége (és teljesítménye) sokkal fontosabb.
Mivel egyre magasabbak a kgfb-díjak, terjed a piacon a baleseti adó csökkentésére vonatkozó kívánság, pletyka. Mekkora esélyét látja annak, hogy erről idén döntés születik? Kiterjedhet-e ez a casco biztosítási adójának csökkentésére is?
A számok azt mutatják, hogy a kgfb-hez kapcsolt balesetiadó-bevétel 5 év alatt 80 százalékkal növekedett a gépjárművek számának növekedése és a szektorkockázatokat jelentősen csökkentő díjemelések hatására. A kgfb-díjak növekedése az emelkedő gépkocsi- és alkatrészárakkal, valamint a szervizdíjak változásával áll összefüggésben. A megnövekedett gépjárműforgalom hatásáról sem szabad elfeledkeznünk, mely következtében ismét több a koccanásos baleset. Ráadásul egy, az európai környezetben is kedvező, kirívóan alacsony szintről indult el a növekedés. Ma a harminc százalékos baleseti hozzájárulás terhe hozzáadódik a biztosítási díjhoz.
Természetesen a fogyasztó szempontjából a baleseti adó kulcsának csökkentése azonnali pozitív élményt hozva, díjmérséklésként jelentkezne, viszont tekintettel arra, hogy a biztosítási összegek emelkedtek, nominálisan a költségvetés sem járna rosszabbul az alacsonyabb kulccsal. Ezt a kérdést természetesen a kormánynak kell eldöntenie - a gazdaság teljesítőképességének figyelembe vételével.
A casco esetében a díjnövekedés hajtóerői jórészt ugyanazok, mint a kgfb-nél. Ebben a termékkörben a tizenöt százalékos biztosítási adó közvetlenül a termék árába épül be, s kétségtelenül magasabb öt százalékponttal, mint a vagyonbiztosításokra vonatkozó adókulcs.
Ezen termék esetében sem vállalkoznék a kormányzati szándékok megjósolására, mert erről nincs információnk, de az nem kérdés, hogy a szakma üdvözölné a biztosítási adó kulcsának csökkentését és egységesítését.
Szintén az értékesítést érintő kérdés az IDD nevű EU-s direktív hatályba lépésének elhalasztása február 23-áról október 1-jére, miközben a magyar parlament már az előbbi határidővel elfogadta a szabályokat. Megelőzzük ezek szerint az implementációval Európa többi részét, vagy egyfajta könnyített időszak jön addig nálunk is? Mekkora a bizonytalanság a piacon?
A kormányzat ezen a területen is (miként a psd2 szabályozásnál) szeretett volna biztos pontokat meghatározni, amelyhez a piaci szereplők alkalmazkodni tudnak.
Abból a szempontból nincs semmilyen bizonytalanság, hogy az új szabályozás Magyarországon 2018. február 23-án hatályba lépett. Magyarország tehát nehezített pályán elvégezte a házi feladatát.
Az IDD európai születése, majd - éppen folyamatban lévő - halasztása (október 1-re) ugyanakkor kiválóan rámutat a brüsszeli döntéshozatali mechanizmus gyenge pontjaira. Már nem először történik az meg, hogy miután elhúzódó, kompromisszumokkal terhes folyamatok eredményeképpen születik meg egy direktíva, a részletszabályok sem születnek meg időben, majd a végrehajtásra egyszerűen nem marad elegendő idő. Az IDD körüli turbulencia európai szinten élesen rávilágít erre a problémára.
Itt lenne az ideje, hogy a kitűzött bevezetési dátumok mind az élethez, mind pedig a felkészülés időszükségletéhez igazodnának. Miért is vezetünk be valamit amúgy február 23-án, pénteken? Ez vajon mennyire szükséges vagy életszerű? S miért nem kaphat az érintett szektor legalább fél éves felkészülési időt? Itt lenne az ideje napirendre venni ezeket a kérdéseket Brüsszelben.
Dinamikusan bővül a hazai magán-egészségügyi szektor, az egészségbiztosítások területén viszont továbbra sincs áttörés. Vár-e előrelépést szabályozási oldalon az áprilisi választások után, ami felgyorsíthatja e szegmens bővülését?
Az egészségügyi reform kormányzati ciklusokon átívelő koncepcionális és politikai kérdés. Többször megfogalmazta a szektor, hogy úgy látja, hozzá tudna tenni az egészségügyi rendszer fejlesztéséhez, s ezért szívesen vállalna nagyobb szerepet a kiegészítő egészségbiztosítási piac felépítésében. A biztosítók fontos szereplők lehetnek a szervezésben és a finanszírozásban is. Nemzetközi összehasonlításban vizsgálva a kérdést, kétségtelen, hogy az egészségbiztosítások piacán nagyok a lehetőségek, ez lehet az egyik terület, amely segíthet megvalósítani azt a szándékot, hogy tíz év alatt megduplázódjon a biztosítási piac. Egy közelmúltbeli kutatás szerint jelenleg csak minden nyolcadik munkavállalónak van ilyen biztosítása a vállalati cafetéria vagy csoportos biztosítás keretében, a magánszemélyek kötéseit illetően pedig még rosszabb a helyzet. Vegyük mindehhez, hogy ma ezen biztosítások körében is főként az összegbiztosítások dominálnak, vagyis meghatározott orvosi beavatkozások esetén tételesen megjelölt összeghez jut a kedvezményezett. Szolgáltatásfinanszírozó biztosítást egyelőre valóban kevesen kötnek. Ám keresleti oldalon érzékelhetően növekszik az igény, s már ma is közel tíz társaság verseng a piacon és jelentkezik egyre újabb termékekkel. Az ezek iránti érdeklődés növekedését a gazdaság és a fogyasztás gyorsuló ütemű bővülése már önmagában elősegítheti. Mikor lesz valós áttörés? Ez jelentős részben kormányzati szándék kérdése.
Úgy tűnik, megindult a hozamemelkedés az állampapírpiacon, különösen a biztosítók szempontjából érdekes hosszú lejáratokon. Összességében jó vagy rossz hír a hozamemelkedés a biztosítási szektor számára rövid-, közép- illetve hosszú távon?
Ha a folyamat tartós lesz, az természetesen kedvező lesz a szakma számára, hiszen a biztosítástechnikai tartalékok döntő része kötvényekben fekszik. Az alacsony hozamkörnyezet minden esetben felértékeli a hosszú időtáv és a professzionális kockázatkezelést, ez pedig kedvezhet a biztosítótársaságoknak.
Felgyorsult a digitalizáció a biztosítási piacon is, emellett egy új slágertéma hódít: a blockchain. Reálisan mikor vezethetik be magyar biztosítók is ezt a technológiát, és milyen jövőt lát előtte?
A digitalizáció évtizedek óta velünk él - nem volt szó még se fintechről, sem insurtechről, amikor a biztosítók a kgfb kapcsán megtapasztalhatták, mit jelent az online összehasonlítás. Csak akkor a közvetítőrendszert forradalmian átalakító változást még senki nem hívta insurtech-megoldásnak. Ma már annak neveznénk. Közhelyesen fogalmazva, ma már napi életünket teljesen átszövi a bitek világa. Mégis valószínűleg nehezen tud nekem olyan iparágat mondani, amely több mint egy évtizede komoly, esetenként 10-20 százalékos díjkedvezményt ad az elektronikus ügyintézésre az ügyfeleknek. A biztosítók rengeteg energiát tettek abba, hogy ügyfélkapcsolati és kárrendezési folyamataikat modernizálják.
A MABISZ keretein belül pedig folyik a munka, amely a híres "kék-sárga baleseti bejelentő" modernizálásán dolgozik - az elsők között Európában.
A blockchain technológia az elmúlt időszakban lett "divatos", elsősorban a kriptovaluták népszerűségének növekedésével párhuzamosan. A blockchain technológia már adott, de alkalmazási területeit illetően ma még a helyét keresi a világban, így a biztosítási területen is. Egyelőre a felderítési, kísérletezési szakaszban járunk, néhány kisebb jelentőségű gyakorlati alkalmazást látunk a világban (okosszerződések, járatkésés-biztosítás, stb.) - de még ezeknél is gyakran felmerül a kérdés, hogy valójában mekkora hozzáadott értéke van a blockchain technológia használatának. Úgy tudom, hogy a biztosítótársaságoknál zajló innovációk mellett a pénzügyi-biztosítási piac prudens működésére figyelő hatóságok is készülnek az új logika megjelenésére.
Forrás: www.portfolio.hu
Kiderült, mi okozza a legtöbb autós balesetet
Az autós káresetek negyedét a követési távolság be nem tartása okozza. A nők leggyakrabban parkolási, a férfiak az elsőbbségadás be nem tartásából fakadó károkat okoznak. A felső kategóriás autók közül a tolvajok körében még mindig az Audi és a BMW a legnépszerűbb márkák, ezek gyakran alkatrészként végzik - derül ki a CIG Pannónia Első Magyar Általános Biztosító (EMABIT) Zrt. elemzéséből, amelyet a lakossági casco-piacról készítettek.
A magánhasználatban lévő személyautók esetében a leggyakoribb káreseteket jellemző módon a sofőrök figyelmetlensége okozza. A CIG Pannónia EMABIT 2017-es adataiból az derült ki, hogy a káreseteket legtöbbször a követési távolság be nem tartása (24%), a figyelmetlen parkolás és tolatás (21%), valamint az elsőbbségi szabályok - például jobbkéz szabály, sávváltás, stop tábla - be nem tartása (15%) okozza. Az előző eseteknél ritkábban fordul elő, de jellemző eset a vadállattal ütközés (8%) vagy a parkolóban hagyott gépjármű sérült állapotban találása (6%) is. Utóbbi leginkább a céges autót használókra jellemző, akik sok esetben ezzel az indokkal próbálják elkerülni az anyagi vagy erkölcsi felelősségre vonást.
Előfordulnak nem vezetési hibából eredő, úgynevezett elemi károk is, amelyek egy-egy időszakban kiugró káreset-számot okozhatnak a biztosítóknál - ilyen például a nyári jégeső.
A balesetet okozó vezető nemét ugyan a biztosító nem rögzíti, de a CIG tapasztalatai azt mutatják, hogy a nők esetében legtöbbször a kis sebességű, parkolási károk a jellemzőbbek. A férfiak az agresszívebb vezetéssel együtt járó, elsőbbség meg nem adásban és az utoléréses károkban járnak élen. Valamennyi, a sofőr vezetéséből adódó káresetet előidézhetik vagy súlyosbíthatják bizonyos tényezők, például a relatív gyorshajtás.
Ezek a "legnépszerűbb" autók a tolvajok listáján
A lopott autók száma és márkája érthető módon a hazai piac eladási statisztikáit tükrözi. A lopáskárok száma erősen összefügg a járműállomány összetételével: minél több példány fut egy bizonyos típusú kocsiból az utakon, annál magasabb számban lopják az adott autót. A biztosító tapasztalatai alapján a lopások területi megoszlását tekintve Pest megye és Budapest a leginkább kockázatos területek.
A CIG Pannónia ügyfelei körében végzett elemzések alapján a felső kategóriás autók közül a lopásokat tekintve a "legnépszerűbb" autómárka az Audi és a BMW. Ezeket a lopott járműveket később a legtöbb esetben jellemzően alkatrészként használják fel. Az elektromos és hibrid autók egyelőre nincsenek a lopott autók toplistáján.
Forrás: www.portfolio.hu
Csak minden tizedik kötelező biztosítást kötöttek át a magyarok
A tavalyi kampányidőszakban 160 ezer szerződést mondtak fel a gépjármű tulajdonosok, ebből 100 ezret személyautóval rendelkező magánszemélyek szüntettek meg. Nekik és mindazoknak, akiknek a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítása (kgfb) január 1-jei évfordulós, március 1-én éjfélig kell eljuttatniuk az esedékes díjrészleteket régi vagy új biztosítójukhoz - írja a Magyar Biztosítók Szövetsége (MABISZ) legfrissebb közleményében.
A 2010 után vásárolt gépjárművek kgfb-szerződésének évfordulója már nem január 1-je, hanem a szerződés megkötésének dátumához igazodik. Így - a korábbi évekhez hasonlóan - tavaly is tovább gyengült az év végi kötelező kampány intenzitása, azonban a MABISZ adatai szerint mintegy 1,5 millió jármű kgfb-szerződésének az évfordulója továbbra is az év első napja.
A tavaly novemberi kampányidőszakban közülük mintegy 160 ezren mondták fel addigi szerződésüket, köztük százezer személyautóval rendelkező magánszemély.
Annak, hogy csak kb. minden tízedik érintett váltott biztosítót, egyik oka lehet az autójuk öregebb életkora, valamint az ebben a körben jellemzően magas bónusz fokozat (mintegy háromnegyedük B10 besorolású). Éves átlagdíjuk ezért jóval alatta marad a teljes gépjármű állományénak, nem éri el a húszezer forintot. Ebből adódóan a biztosítói ajánlatok közötti különbségek is kisebbek, mint más időszakokban. Mivel pedig az új ügyfeleknek ugyanolyan kedvezmények járnak, mint a régebbieknek, így ezeknek is kisebb a szerepük a versenyben.
A január elsejével felmondott felelősségbiztosítási szerződésekből 2300 díjnemfizetés miatt szűnt meg, a magánszemélyek közül pedig mintegy ezren február utolsó napjáig valamilyen ok miatt nem kötöttek új szerződést. Nekik és mindenkinek érdemes felhívni a figyelmét arra, hogy a jogszabály szerint az aktuális díjrészletnek legkésőbb a kgfb-díj esedékességétől számított 60 napos türelmi idő végéig be kell érkeznie a biztosító társasághoz - ez a január 1-jei évfordulós szerződéseknél március 1-je éjfél. Amennyiben ez elmarad, akkor az ügyfél szerződése díjnemfizetés miatt megszűnik, és a díjjal nem fedezett időszakra a törvény rendelkezései szerint fedezetlenségi díjat kell fizetni. Az ebben az időszakban okozott kárt pedig a károkozónak kell megtérítenie.
A fedezetlenségi díj felszámítását 2010. január 1-je óta törvény írja elő, annak kiszámítása napi díjszámítással történik, amely személygépkocsik esetében - a gépjárművek teljesítményétől függően - 300-800 forint naponta. Nagyobb tehergépjárművek, vontatók esetében pedig a napi 2100-2600 forintot is elérheti. Érdemes még tudni, hogy ha a kgfb-szerződés díjnemfizetés miatt szűnik meg, azt kizárólag a korábbi biztosítónál lehet újrakötni ugyanazon biztosítási időszakra.
Forrás: www.portfolio.hu
10 röhejesen olcsó nyugdíjbiztosítás, amely mellé megdob az állam 130 ezer forinttal
Jelentősen olcsóbbak lettek tavaly a megtakarítási célú életbiztosítások, így a nyugdíjbiztosítások is, melyekhez 20%-os éves, befizetésarányos adójóváírás is igénybe vehető, 130 ezer forintos felső határig. Megnéztük, melyek a legolcsóbb termékek azoknak, akik ezzel a megtakarítási formával tennének félre nyugdíjas éveikre.
2017. január 1-je óta él az MNB etikus életbiztosítási koncepciójához köthető ajánlás, amely korlátozza a megtakarítási célú életbiztosítások Teljes Költségmutatóját (TKM). A szabályzás miatt számos biztosító átszabta a termékpalettáját; a kifejezetten drága termékek eltűntek a piacról, míg sok terméknek csökkent a TKM-értéke. A szabályozás a nyugdíjbiztosítások piacát is érintette, pedig itt korábban is volt érvényben (a 2017-esnél enyhén engedékenyebb) TKM-korlát.
A legolcsóbb, széles körben elérhető termékekkel kapcsolatosan elmondható, hogy
- A legalacsonyabb húszéves TKM-értékekkel működő befektetési egységekhez kötött (unit-linked) nyugdíjbiztosítások évek óta az Allianz termékei, melynek egyszerűbb (pénzpiaci, hazai piacon befektető) eszközalapjai a termék core-költségeivel együtt mindössze 1% körüli költségterhet jelentek befektetőinek. Összetettebb eszközalapok esetén sem éri el a termék teljes költsége az éves 3%-ot.
- Az Allianz termékeit a Groupama Életív termékei követik, ezeknek a TKM-értéke is 1,9 és 3% közé szorítható. Kezdetben (10 évnél) a TKM értékek viszont lényegesen magasabbak, amely miatt könnyen feltételezhető, hogy a bónuszok nyomják radikálisan lejjebb a termék teljes költségét.
- Az ötödik a listán az NN 158-as jelű (unit-linked) Motivája, ennek a terméknek a húszéves TKM-értékei 2,55 és 3,11% közé tehetők. Érdemes megjegyezni, hogy egyébként a Motiva 10 éves TKM-jénél az összetett eszközalapok díjterhelése majdnem 1 százalékponttal alacsonyabb, mint az előbbi riválisáé.
Vegyes nyugdíjbiztosítások esetén (vagyis ahol nem eszközalapok közül válogathatunk, hanem a biztosító befekteti nekünk a pénzt, többnyire állampapírokba), még a fentinél kedvezőbb költségekkel is találkozhatunk:
- vegyes nyugdíjbiztosítások közül a 20 éves időtávon legolcsóbb az 500 ezer forintos éves befizetéstől elérhető PostaNyugdíj Prémium nevű termék, mindössze 1,28%-os TKM-mel,
- ezt követi a CIG Pannónia Értékmegőrző biztosítása 2,01%-os TKM-mel,
- a Grawe eurós nyugdíjbiztosítása 2,27%-os TKM-mel,
- majd az Uniqa két azonos, 2,64%-os TKM-mel működő terméke.
Végül fontos megjegyezni, hogy a TKM nem a saját szerződésünk, személyre szabott költségeit mutatja meg, hanem egy előre meghatározott paraméterek alapján összerakott modellszámítás. Érdemes azt is megjegyezni, hogy idén január 1-jétől elérhetőek a termékek transzparenciáját javító Kiemelt Befektetési Információs dokumentumok, melyekben az ügyfél szerződéskötés előtt modellszámításokat is találhat.
Forrás: portfolio.hu
Kötelező biztosítás: még megúszhatja a pótdíjat
Még négy nap kegyelem: azok az év végén biztosítót váltó autósok, akik nem fizették be az első negyedéves kötelező gépjármű felelősségi biztosítás díját, március 1-jéig ezt még szankciómentesen pótolhatják.
A Független Biztosítási Alkuszok Magyarországi Szövetsége (FBAMSZ) MTI-hez eljuttatott tájékoztatása szerint másfélmillió gépjármű-tulajdonos évfordulója esik még egybe a naptári évvel. Aki közülük nem fizette be a biztosítási díjat és balesetet okoz, helyette március 1-jéig térít a biztosító, azt követően azonban már nem. A közlemény idézi Papp Lajost, az FBAMSZ gépjárműszekciójának elnökét, aki jelezte: ha az ügyfél a fedezetlenség időszakában esetleg kárt okoz, akkor neki kell állnia a személyi sérülés esetén akár több tízmilliós kártérítést is.
Hozzátette: ha egy biztosító a türelmi idő lejártáig nem kapja meg az esedékes díjösszeget, a hatályos jogszabály komoly lépésre kötelezi a biztosítócéget, mert már másnap törölnie kell az adott szerződést.
A nem fizető autóst szigorúan büntetik a jogszabályok. Felmondják a szerződését, és visszamenőleg, a nem fizetett időszakra – idén naponta 340–760 forint – fedezetlenségi díjat kell fizetniük, továbbá a teljes éves díjat le kell róniuk azonnal egy összegben, mindehhez hozzáadva a 30 százalékos baleseti adót is. Így kötnek vele új szerződést, másik biztosítóhoz nem mehet át.
A 60 napos türelmi idő szabálya vonatkozik minden kötelező biztosítást váltó autósra, függetlenül attól, hogy mikor van a biztosítási évfordulója.
Az FBAMSZ közleménye szerint, mivel március 1-je az összegnek a biztosítóhoz való beérkezésére vonatkozik, postai csekken keddtől már senki ne próbálja rendezni az összeget. Csütörtök délelőttig az átutalás, azután zárásig az adott biztosító ügyfélszolgálati irodájában a személyes befizetés a biztonságos megoldás – figyelmeztet az FBAMSZ.
Forrás: www.szeged.hu
Erről fontos tudnia, ha baleset éri a hidegben
A balesetbiztosítás mellett a lakás- és munkahelyi biztosítás, valamint a casco is igénybe vehető, ha valakit baleset ér a csúszós, latyakos utakon - mondta Lambert Gábor, a Mabisz kommunikációs vezetője az InfoRádiónak.
Ha valakit baleset ér csúszós utakon, több biztosítási opció is igénybe vehető a kártérítésre - erről Lambert Gábor, a Magyar Biztosítók Szövetségének (Mabisz) kommunikációs vezetője beszélt a rádióban.
Az egyik lehetőség, ha az illetőnek van baleset-biztosítása a munkahelyén. Az otthon és a munkahely között történt balesetet a munkáltatónak kell bejelenteni, és annak függvényében, hogy a munkáltató milyen biztosítással rendelkezik, onnan lehet számítani kártérítésre. Ha nincs, de komolyabb a kár, akkor azt kell figyelembe venni, hogy minden közterületnek van felelőse, akinek gondoskodnia kell az adott járda síkosság- és hómentesítéséről.
Ilyenkor az is kérdés, hogy van-e lakás- vagy társasház-biztosításunk. Az esetek 90 százalékában az újabban kötött lakásbiztosításokban a biztosító felelősségbiztosítási elemmel átvállalja a felelősséget, és megtéríti az okozott károkat. A lakásbiztosítás azonban csak a társadalombiztosítás és az egyéb biztosítások által fizetett összeg és a kiesett jövedelem közti különbséget téríti meg.
Minden gyerekre vonatkozik 18 éves korig az állam által kötött baleset-biztosítás, de ennek nem túl magasak a tételei. Ha valakik nagyon aggódik gyerekeiért, érdemes külön baleset-biztosítást is kötni.
Forrás: www.napi.hu
CLB TIPP: A lakásbiztosítás is megoldás. Lakásbiztosítás kalkulátor >>
Tengerpartra utazol? Erre mindenképp figyelj!
A fagyos téli hónapokban utazó magyarok egyre nagyobb része választja a forró, trópusi éghajlatú országokat úti célul. Nekik a január-február a főszezon, amikor is felkeresik Észak-Afrika, a Távol-Kelet, illetve Európán belül a Kanári-szigetek tengerpartjait, elsősorban pihenés céljával, mintsem aktív kikapcsolódásra. Az évszakváltó utazásnak is megvannak a hátulütői, de ezeket némi odafigyeléssel kiküszöbölhetjük.
A magyar utazók közül egyre többen választják úti céljának a tengerparti településeket télen is, elvégre egy fapados légitársasággal tett egzotikus út árban közel egyenlő lehet egy családi sítúrával.
A télből a nyárba utazás garantáltan emlékezetes marad, jobb esetben az örömök, nem a bosszúságok miatt. Pedig azokból is juthat bőven, ha nem készülünk tudatosan előre a kalandra. Egy téli, egzotikus utazás során az alábbi szempontokat érdemes figyelembe venni a Groupama Biztosító szerint:
- Amikor kiválasztjuk a célországot, érdemes minél több információt gyűjteni az egészségügyi kockázatokról. Ha szükséges, vállaljunk be védőoltást, nem elfeledve, hogy ezeket az utazás előtt, időben kell megkapnunk. Ugyanígy fontos előre tájékozódni, hogy a csapvíz iható-e!
- Célszerű egy kis elsősegély-csomagot összeállítani, amely tartalmazza az alapvető és a már állandóan használt szükséges gyógyszereket (fájdalomcsillapító, kalcium, sebtapasz, fertőtlenítőszer). Mivel nem vagyunk felkészülve az ilyen helyeken előforduló kivételesen erős napsugárzásra, így napégés elleni védelemre is készüljünk fel.
- Ellenőrizzük személyes irataink érvényességét, nehogy a lejárt útlevél, személyi igazolvány miatt kelljen halasztani az utazást. Ahova kell vízum, számoljunk az ügyintézés átfutási idejével.
- Nem minden tengerparton fogad bennünket hőség. Készüljünk fel az alkonyatot követő hűvösre, heves esőzésre vagy egyes országokban az ilyenkor szokásos erős szelekre. Tájékozódjunk az éghajlati sajátosságokról, melyek akár adott országon belül is különbségeket mutatnak!
- A távoli országokba utazók készüljenek reptéri átszállásra. A nemzetközi reptereken könnyű eltévedni, ezért érdemes a repterek honlapján elérhető térképeken előzetesen megtervezni a kapuk közötti útvonalat - főleg ha csak feszes tempóban érhető el a csatlakozás.
- Az utazás előtt válasszunk megfelelő utasbiztosítást. Tengerentúli, egzotikus úti cél esetén mindenképpen érdemes emelt szintű szolgáltatást nyújtó utasbiztosítást kötni. Fontos tudni, hogy sokszor nem elég egy bankkártyába épített utasbiztosítás fedezete, de az Európai Egészségbiztosítási Kártya sem jelent önmagában automatikusan biztosítékot, hiszen önrészt sok országban mindenképpen fizetni kell, magánkórházakban pedig nem fogadják el a kártyát fedezetként.
- Az egyik legfontosabb, hogy utazás előtt ellenőrizzük, a célország szerepel-e a kormány által összeállított utazásra nem javasolt országok listáján. Ha igen, érdemes újratervezni az úti célt, és biztonságosabb helyszín után nézni, már csak azért is, mert baj esetén a tiltólistán szereplő országokban bekövetkezett károkra nem térítenek a biztosítók.
Forrás: www.penzcentrum.hu
CLB TIPP: Ne felejtsen el Ön se utasbiztosítást kötni utazása előtt! Utasbiztosítás kalkulátor >>
Törlik a kötelező biztosításodat, ha nem figyelsz a közelgő határidőre
Annak a másfélmillió gépjármű-tulajdonosnak - köztük 970 ezer személyautó üzembentartójának -, aki év végi évfordulós kötelező gépjármű-felelősségbiztosítással (kgfb) rendelkezik, legkésőbb március elsejéig kell rendeznie az esedékes, baleseti adóval növelt díjrészletét - figyelmeztet a Független Biztosítási Alkuszok Magyarországi Szövetsége (FBAMSZ).
Mivel a március 1-jei határidő az összegnek a biztosítóhoz való beérkezésére vonatkozik, postai csekken keddtől már senki ne próbálja rendezni az összeget - javasolják. Csütörtök délelőttig az átutalás, azután zárásig az adott biztosító ügyfélszolgálati irodájában történő személyes befizetés a biztonságos opció.
Bár a biztosítók kár esetén már január elsejétől fizetnek, a törvény az ügyfeleknek 60 napos díjfizetési haladékot tesz lehetővé - magyarázza Papp Lajos, a FBAMSZ gépjárműszekciójának elnöke. Ha azonban egy biztosító a határidő lejártáig nem kapja meg az esedékes díjösszeget, a hatályos jogszabály komoly lépésre kötelezi őt: már másnap törölnie kell az adott szerződést. Ezért aki eddig még nem intézkedett, mindenképpen olyan fizetési módot válasszon, hogy pénze biztosan idejében célba érjen.
Az az ügyfél, akinek a díj nem fizetése miatt megszűnt a kötelező biztosítása, a fedezetlenség időtartamára fedezetlenségi díjat köteles fizetni, melynek mértéke - az autó teljesítményétől függően - idén naponta 340-760 forint között mozog. Emellett ugyanannál a biztosítónál kell újra szerződést kötnie, visszamenőleg a türelmi időre járó díjat is le kell rónia és választási lehetőség nélkül azonnal a teljes évre járó biztosítási díjösszeget kell kifizetnie. Ráadásul mindhárom összegre meg kell fizetni a 30 százalékos baleseti adót is. Így együtt ez már igen tetemes összeg lehet egy egyszerű személyautónál is.
A legsúlyosabb következmény ugyanakkor az lehet, ha az ügyfél a fedezetlenség időszakában kárt okoz: ilyenkor neki kell állnia a személyi sérülés esetén akár több tízmilliós kártérítést is, ami akár életre szóló fizetési kötelezettséget is jelenthet.
Különösen az idei kampányban biztosítót váltó mintegy százezernyi autós esetében okozhat gondot, hogy nem kapja meg a díjfizetésről szóló értesítést. Ez azonban sajnos nem mentesíti az ügyfelet a következményektől. A díjfizetés elmaradása a szabályozás szerint egyértelműen az ő felelőssége.
Forrás: www.portfolio.hu
Van valami, amivel alig foglalkoznak az iskolások - pedig nagyon is érdemes lenne
Tudjuk, hogy nem a legfontosabb dolog egy fiatal életében, hogy a biztosításokról ábrándozzon, vagy hogy épp megtervezze a nyugdíjas éveit - a gyerekkor azonban nem tart örökké, egyre több olyan helyzettel találkoznak a diákok, amikor a döntéseiknek komoly anyagi következményeik is vannak. A biztosítások világában is épp úgy beköszöntött a 21. század, mint az élet más területein - tudod például, mit csinál ma egy biztosításközvetítő?
Legyünk őszinték: az iskolapadban ülve, az érettségi előtt az egyik utolsó dolog, ami eszünkbe jut, az a biztosítás - a szüleink dolga, hogy gondoskodjanak a ház, a kocsi biztosításáról, foglalkozzanak a megtakarításokkal, pláne ha a nyugdíj célú megtakarításokról van szó. „Ha az osztállyal síelni megyünk, akkor kell valami utasbiztosítás, de ezt is a szülők intézik, esetleg a tanárok. Mondjuk amikor eltörtem a karom foci közben, és kemény 3 ezer forintot vágott hozzám a biztosító az állam által biztosított ingyenes tanuló-balesetbiztosításom után, azért egy kicsit elgondolkoztam, hogy nem ártott volna valami nagyobb pluszpénz, egy saját biztosítás havi párszáz forintos díjjal - de legközelebb majd jobban vigyázok az edzésen...”
Nem akarunk vészmadárkodni, de a gyerekkornak lassan vége
Nem sokáig hagyhatják azonban figyelmen kívül a felnőtté válás rögös útjának végét taposó fiatalok a témát. Vajon honnan és miből lesz új mobilunk, ha mostanit elveszítjük vagy a medencés partiban egy kissé megúsztatjuk? Utólag már hiába okoskodunk, hogy jó lett volna havi párszáz forintért bebiztosítani... A friss jogsi is jó dolog, meg is kaptuk az egyetemi évekre a család régi autóját, de miért kell ennyit fizetni a kötelező biztosításra? Mi lenne, ha egy jó választással lefelezhetnénk a költségeit? Egyáltalán mi az a kötelező biztosítás? Ha egy bénábban sikerült parkolással lezúzom a hátulját, miből fogom megcsináltatni, ha nincs cascóm? Ezekkel bizony hamarosan foglalkoznod kell neked is!
A nyugdíj aztán pláne egy elképzelhetetlenül távoli valaminek tűnik, hiszen azt az öregek kapják. Mármint a nagyon öregek. Az persze nagyjából mind úgy gondoljuk, hogy mire mi ide jutunk, az állami nyugdíj értéke nem hogy a megélhetésünket nem fedezi majd, de inkább a vicc-kategóriába esik - ezért majd egyszer, ha lesz pénzünk, biztos elkezdünk félretenni. A halogatás azonban nem a barátod: óriási pénzeket bukhatsz rajta, és könnyen lehet, hogy mire észbekapsz, már késő lesz - ilyenkor a nyugdíjadat vagy csak valami aprópénzzel tudod kiegészíteni, vagy pedig sokkal komolyabb áldozatokat kell vállalnod a megtakarítási időszakban, mint ha időben elkezdtél volna félretenni.
7,6 millió vagy 2 millió – melyik hangzik jobban?
Hogy ne csak a levegőbe beszéljünk: ha úgy döntesz, hogy mostantól félreteszel havonta 5 ezer forintot, és a pénzhez hozzá sem nyúlsz öregkorodig, és mondjuk egy óriásinak nem nevezhető, évi 5 százalékos kamatot hozó, ám biztonságos befektetést választasz, 40 év alatt 7,6 millió forintot sikerül összekuporgatnod. (Az egyszerűség kedvéért nem számoltunk a befektetés esetleges költségeivel, de az állami támogatásokkal, adókedvezményekkel sem - ez csak egy sima kamatos kamat számítás, biztos rémlik még a matekóráról.) Ha viszont úgy döntesz, hogy az első két évtizedet inkább ellébecolod, 20 év alatt ugyanilyen feltételek mellett alig több mint 2 millió forintot sikerül összegyűjtened. Nagyon nem mindegy, ugye?
Nem ismerik még a nagy biztosítókat sem
A Magyar Biztosítók Szövetsége nemrég készített egy felmérést a 18-23 éves egyetemista fiatalok körében - a téma a fiatalok biztosításokkal, biztosítókkal kapcsolatos ismeretei volt. Az eredményeket összefoglalva azt mondhatjuk: lövésük (fogalmuk?) sincs az egészről - pedig ők egyetemisták, azaz az átlagosnál tájékozottabb, tudatosabb fiatalok. Nem ismerik még a nagy biztosítókat sem nemhogy a biztosítási termékeket. Bár elméletben fontosnak tartják az értékek biztosítását, tenni viszont még nem tesznek érte, leginkább amiatt, mert nem találkoztak még velük, nincsenek abban az élethelyzetben, nem hívta fel rájuk senki a figyelmüket, szüleik intézték eddig a biztosítási ügyeiket.
Te is érzed, hogy ez így nincs rendjén, ugye?
Nem árt tisztázni, milyen is a munka egy biztosítónál
A felmérés azt is kimutatta, hogy a fiatalok a „biztosítói álláslehetőségekről” azon belül a személyes "biztosítási értékesítői" munkáról keveset tudnak, utóbbi munkát gyakran negatív képzetekkel társítják. A biztosítások témája viszont érdekli őket, és fontosnak tartanák az ismereteik bővítését - ebben pedig az értékesítőknek bizony nagy szerepe van. A "biztosítás-közvetítő" munkája ugyanis már réges-rég nem olyan, amilyennek esetleg gyerekkori emlékeink alapján gondolhatjuk.
A szerepük, fontosságuk sokkal nagyobb annál, minthogy aláírassák a papírokat az ügyfelekkel: segítik a megalapozott döntéseket, megfelelő és minőségi információkat biztosítanak a kockázatokról, a biztosítások jellemzőiről, tanácsokat adnak egy olyan ügyben, amiről kiemelt fontossága ellenére kevés információja van az embereknek. Nem csak a biztosítások megkötésénél van szerepük, hanem a későbbiekben azok fenntartásában is: segíthetnek, ha információra van szükség, ha beüt a baj és a biztosítóhoz kell fordulni, vagy ha újabb ügyféligény merül fel.
Biztosítás-közvetítő nem is lehet akárki. Nem csak a megfelelő végzettségre és képzettségre van szükség, hanem folyamatosan képezniük kell magukat, ismerni kell az időről időre megújuló termékeket, szolgáltatásokat is. Ráadásul kellenek olyan személyiségjegyek, tulajdonságok is, amelyek nincsenek meg mindenkiben: egyrészt azért, mert folyamatosan emberekkel kell dolgozni, foglalkozni és kapcsolatot tartani, másrészt pedig... képzeld csak magad a másik oldalra: hogyan magyaráznád el magadnak, hogy foglalkoznod kell a biztosításokkal, ha egyszer semmi más nem foglalkoztat, csak a suli, a tanulás és persze a kevés szabadidőd minél kellemesebb eltöltése?
A feladat tehát nem egyszerű, de hálás: segíthetsz a családoknak abban, hogy minden élethelyzetre megfelelően fel legyenek készülve anyagilag is, ráadásul mindezt egy olyan korban teheted, amikor a dübörgő digitalizációnak köszönhetően egy csomó technikai újdonság, újfajta csatorna és megoldás használatára van lehetőséged. Ja, és egyébként keresni is jól lehet vele: a biztosításközvetítői munka tipikusan az, ahol a jobb teljesítményt, a magasabb minőségű munkát anyagilag is elismerik.
Mit is csinál egy 21. századi biztosításközvetítő?
Erről Várnai Györgyöt, a MABISZ értékesítési tagozatának alelnökét kérdeztük meg.
Ha röviden akarnánk rá válaszolni: alaposan felméri az ügyfelek élethelyzetét, igényeit és ennek alapján személyre szabott tanácsot ad ahhoz, hogy értékeiket biztonságban tudhassák, illetve hosszú távú terveiket megvalósíthassák. Egyre nagyobb hangsúly van az igényfelmérésen és az ügyfelek tájékoztatásán, hiszen csak ezek után lehet megalapozottan szolgáltatást ajánlani az ügyfélnek. Összességében tehát a 21. századi biztosításközvetítő elsősorban tanácsadói szerepet kell, hogy betöltsön, azzal, hogy komplex módon segíti ügyfeleit a hosszú távú anyagi biztonság megteremtésében, céljaik elérésében.
Mivel ehhez a biztosításvédelmi és pénzügyi tervezéshez, tanácsadáshoz felkészültnek kell lenni, egy biztosításközvetítő életében nagyon fontos szerepet kap a megfelelő szakmai és értékesítési tudás és tapasztalat megszerzése. Ehhez a biztosítótársaságok komplex képzési és gyakorlati programokkal nyújtanak segítséget a közvetítőknek.
A 21. században az természetes, hogy a biztosítás értékesítők munkájukat digitális eszközökkel végzik, hiszen az ügyféligények feltérképezése, a szolgáltatások bemutatása, a szerződéskötési folyamat mind-mind online platformokon történnek. Az is természetes, hogy a biztosításközvetítők emberekkel foglalkoznak, munkájuk ügyfélközpontú a szerződéskötési folyamatban és utána is, a kapcsolattartás módja azonban nagyon változatos lehet, igazodik az ügyfelek mai kommunikációs szokásaihoz. Mindezt rugalmas munkaidőben, magas teljesítmény elérésével magas kereseti lehetőség mellett végzik.
Forrás: www.privatbankar.hu